![rörelseförståelse](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/03/Header-njutning-1200x750-1-1024x640.jpg)
![rörelseförståelse](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/03/Header-njutning-1200x750-1-1024x640.jpg)
Om rörelseförståelse
Rörelseförståelse är vårt förhållande till rörelse och fysisk aktivitet under hela livet. Människor som har ett positivt förhållande till rörelse och fysisk aktivitet är mer benägna att vara fysiskt aktiva, vilket förbättrar hälsa, välbefinnande och livskvalitet. För att få fler barn, ungdomar och vuxna att vara aktivt delaktiga i samhället är rörelseförståelse en avgörande kunskap.
Varför är rörelse så viktigt?
Vår kropp är gjord för att vara i rörelse. Fysisk aktivitet stärker skelettet, bygger muskler, minskar risken för sjukdomar och ökar vårt mentala välbefinnande. Vetskapen om att vi människor behöver röra på oss för att må bra har aldrig varit större än idag, men trots det rör vi oss mindre än någonsin förr.
Det dagliga livet kräver idag inte samma rörelse som tidigare: vardagen har blivit alltmer stillasittande för både stora och små. Det betyder att många människor aldrig utvecklar grundläggande fysiska förmågor som vi tidigare tagit för självklara, som att springa, hoppa, klättra eller kasta boll. Utan de här förmågorna begränsas möjligheten till fysisk aktivitet. Viljan att delta i och testa nya typer av rörelse minskar.
Hälsoeffekterna är både kostsamma och katastrofala, då stillasittandet leder till en mängd hälsoproblem och sjukdomar. Grafiken nedan visar samband mellan brist på rörelse och ohälsa som bevisats av omfattande forskning.
![](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/04/Icke-smittsamma-sjukdomar_utan-bakgrund-1024x724.png)
Både vuxna och barn behöver röra på sig varje dag. Folkhälsomyndigheten rekommenderar minst en timmes fysisk aktivitet per dag för barn och minst 150 minuter i veckan för vuxna. I själva verket når få upp till rekommendationerna, då andelen som rör sig en timme per dag är:
![](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/05/Diagram-pojkar-och-flickor-1024x668.png)
![](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/05/Diagram-pojkar-och-flickor-1024x668.png)
… Enligt en rapport från Karolinska Institutet.
Om vi vill vända den utvecklingen behöver vi tänka annorlunda än vi hittills gjort. Det räcker inte att människor känner till stillasittandets faror. För att komma i rörelse behöver de känna ett inre driv: en egen vilja att röra på sig. Det är här rörelseförståelse kommer in.
Hos Främjafys hittar du fler forskningsrön om fysisk aktivitet, dess effekter och hur aktiva vi är idag.
Vad är rörelseförståelse?
Rörelseförståelse är en översättning av engelskans Physical literacy, ett relativt nytt men internationellt vedertaget begrepp som först etablerades i Kanada. Det är ett helhetskoncept för att förstå människors förmåga, förutsättningar och vilja att vara fysiskt aktiva i olika miljöer och sammanhang genom hela livet.
Rörelsemotorn
Rörelseförståelse byggs upp av fyra faktorer som bildar en självförstärkande loop. Vi kan kalla den rörelsemotorn. Var och en av faktorerna är betydelsefulla och påverkar varandra.
Rörelsemotorn finns i alla människor och snurrar mer eller mindre snabbt. När en person får positiva upplevelser av rörelse stimuleras motorn och snurrar snabbare.
![](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/04/Cirkeldiagram_utan-bakgrund-1024x724.png)
![](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/04/Cirkeldiagram_utan-bakgrund-1024x724.png)
Negativa erfarenheter bromsar motorn och minskar viljan att delta i fysisk aktivitet. Rörelseförståelse handlar om att få snurr på motorn hos den enskilda individen, som då vill och kan delta i olika sammanhang av rörelse.
Fysisk kompetens är förmågan att utföra fysiska kroppsrörelser som krävs för att klara vardagliga sysslor och delta i olika fysiska aktiviteter. Exempel är att springa, klättra, kasta boll, hoppa, krypa eller balansera: kroppens eget ABC.
Självförtroende är tilltron till den egna förmågan att klara av olika utmaningar och uppgifter. Den är viktig för att vi ska våga prova nya aktiviteter och vara oss själva. Självförtroendet växer när vi lär oss nya saker och märker att vi gör framsteg och utvecklas.
Motivation är den inre drivkraften: att vilja röra på sig för att det är roligt och får oss att må bra. Motivationen stärks när utövare känner sig kompetenta, upplever självständighet och samhörighet.
Aktivt deltagande. Alla fysiska aktiviteter och sammanhang ställer krav på dem som ska delta. Vi kan underlätta för nya deltagare genom att fokusera att utveckla rörelseförståelse.
… Och så snurrar motorn. Deltagandet i roliga aktiviteter bygger upp individens rörelsekompetens, vilket stärker självförtroendet, som i sin tur ger motivation till att fortsätta vara fysiskt aktiv. Ju fler rörelser man behärskar, desto roligare blir det att röra på sig. Det i sin tur ökar kreativiteten och lusten att utforska nya former av rörelse.
Hur skapar vi ett rörelserikt samhälle?
Ingen organisation kan på egen hand åstadkomma ett samhälle som uppmuntrar rörelse och deltagande: arbetet måste göras inom flera sektorer och på alla samhällsnivåer.
Make a Move strävar efter att fler aktörer ska inse vikten av rörelseförståelse och bidra till ett rörelserikt samhälle på en bredd av olika arenor, se modellen nedan.
Exempel kan vara en förskola och skola där barn och unga får lust att leka och möjlighet att utveckla sina rörelseförmågor. Arbetsplatser som stimulerar till mindre stillasittande och mer rörelse under arbetsdagen. Vård och omsorg som ordinerar och tillgängliggör hälsofrämjande rörelse under hela människans liv. Samt jämlika möjligheter för invånare att delta i idrotts- och fritidsaktiviteter.
![](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/04/8-arenor_utan-bakgrund-1024x724.png)
![](https://makeamovevastragotaland.se/wp-content/uploads/2023/04/8-arenor_utan-bakgrund-1024x724.png)
Modell för främjande av fysisk aktivitet, omarbetning av ISPAH Eight Investments that work for physical activity, 2020.
Vad vinner vi?
Ökad rörelse och bättre hälsa är de mest uppenbara resultaten av ett rörelserikt samhälle. Men fler vinster följer på många olika områden.
Bättre skolresultat
Fysisk aktivitet leder till bättre inlärning och djupare koncentration. Studier bland barn har visat att så lite som fyra minuters fysisk aktivitet kan förbättra barns uppmärksamhet, problemlösningsförmåga, stresstålighet och studiefokus.
Ökat mentalt välmående
Fysisk aktivitet har stor påverkan på vår psykiska hälsa, då rörelsen frigör signalsubstanser i kroppen som får oss att må bra. Exempelvis ger endorfiner ger lyckokänslor medan dopamin och serotonin motverkar depression och dämpar smärta.
Jämställdhet
Som nämnt ovan är det bara hälften så många flickor som pojkar som rör sig tillräckligt enligt WHO:s rekommendationer. Flickors lägre aktivitet bidrar till en ojämställdhet mellan könen när det gäller hälsa och övriga följdeffekter som vi listar här. Rörelseförståelse för alla är alltså även en ingång till ett mer jämställt samhälle.
Jämlikhet
Samma skillnad som återfinns mellan flickor och pojkar gäller mellan olika samhällsskikt. Studier visar att ojämlikheten följer med genom hela livet, då skillnader i ohälsa och livslängd mellan grupper med olika socioekonomiska förutsättningar inte bara kvarstår utan ökar över tid.
Delaktighet och hållbarhet
Människors välmående är en grundförutsättning för det vi kallar social hållbarhet, det vill säga förmågan att upprätthålla ett samhälle där alla människor kan blomstra och delta på meningsfullt sätt. Personer som mår bra har ork, vilja och förmåga att vara delaktiga i utvecklingen av ett hållbart samhälle. Individens fysiska aktivitet är alltså en samhällsangelägenhet.